Dokumenty
![](/uploads/oth-document/climate-6527852db650f.jpg)
Rámcový dohovor OSN o zmene klímy
Rámcový dohovor OSN o zmene klímy (PDF – 523 kB)
Rámcový dohovor OSN o zmene klímy bol prijatý 9. 5. 1992 v New Yorku. Dňa 19. 5. 1993 sa Slovenská republika stala tiež jeho právoplatnou členskou krajinou a svojou ratifikáciou dňa 25. 8. 1994 sa zaviazala plniť všetky jeho záväzky. Dohovor nadobudol platnosť 23. 11. 1994.
Hlavným cieľom spomínaného dohovoru je stabilizovať koncentráciu skleníkových plynov v atmosfére na takej úrovni, ktorá by umožnila predísť nebezpečným dôsledkom interakcie ľudstva a klimatického systému Zeme. Táto úroveň by sa mala dosiahnuť v prijateľnom časovom horizonte tak, aby sa mohli ekosystémy prispôsobiť prirodzenou cestou zmene klímy, pričom by nebol ohrozený ekonomický rozvoj a produkcia potravín.
![](/uploads/oth-document/protokol-659ff1bd90f20.png)
Protokol energetickej charty o energetickej účinnosti a súvisiacich environmentálnych aspektoch
Protokol energetickej charty o energetickej účinnosti a súvisiacich environmentálnych aspektoch (PDF – 47 kB)
K Dohovoru energetickej charty bol s účinnosťou od 16. apríla 1998 prijatý Protokol energetickej charty o energetickej účinnosti a súvisiacich environmentálnych aspektoch, ktorý možno pokladať v súčasnosti (v medzinárodnom meradle) za najvýznamnejší prostriedok na podporu politiky energetickej efektívnosti, pri vytváraní rámcových podmienok pre racionálnu výrobu, distribúciu a využívanie energie a podporu medzinárodnej spolupráce v tejto oblasti.
SR ho ratifikovala 7. septembra 1995 ako prvá z členských krajín Energetickej charty.
![](/uploads/oth-document/pxclimateaction-7129875-1280-652789249d313.jpg)
Parížska globálna klimatická dohoda
Parížska globálna klimatická dohoda (PDF – 400 kB)
Dohoda prináša monitorovanie emisií, vrátane ich reportovania a započítavania do záväzkov čo sa týka všetkých strán. Záväzky znižovať emisie (nationally determined contributions) sa týkajú všetkých strán s tým, že každých päť rokov strany musia tieto záväzky aktualizovať tak aby boli prísnejšie. Pre rozvojové krajiny platí prechodné obdobie. Text dohody neobsahuje povinnosť rozvinutých krajín prispievať ročne 100 miliárd dolárov na riešenie zmeny klímy v rozvojových krajinách. Najväčšia finančná záťaž však stále ostáva na pleciach rozvinutých krajín.
Parížska dohoda zaväzuje každú krajinu vrátane Slovenska k znižovaniu emisií skleníkových plynov. V druhej polovici storočia by mal nastať stav, kedy sa vypustí len toľko emisií, koľko bude schopná príroda spotrebovať, aby sa dosiahla klimatická neutralita.
Takéto dramatické zmeny nenastanú zo dňa na deň, ani z roka na rok. Pravdepodobne bude treba desaťročia, aby sme sa k takýmto hodnotám aspoň priblížili. Preto má nová dohoda zmysel: je nástrojom na to, aby sme postupne mohli prebudovať ekonomiku smerom k udržateľnej a nízkouhlíkovej budúcnosti.